Den+industrielle+revolusjon+og+den+tidlige+kapitalismen

=2. Den industrielle revolusjonen og den tidlige kapitalismen=

toc 


Elevene skal kunne gjør rede for hovedtrekk ved den industrielle revolusjon og undersøke hvilken betydning den fikk for næringsutvikling og sosiale forhold i det norske samfunnet

2.2 Sammendrag
startet i Storbritannia midt på 1700-tallet. Først var det produksjonen av tøy og tråd som ble industrialisert, og etterhvert ble det vanlig å samle alle arbeidere under et tak, noe som ikke var gjort tidligere. På denne tiden var det vanlig med forlagsvirksomhet, det vil si at produksjonen av tråd og tøy ble drevet av håndverker i byene, med andre ord bønder. De spinnet og lagde klær når de hadde tid, ved siden av jordbruket, med andre ord i ulike perioder var det mer tid til å spinne enn andre. Det var en forlegger som hadde ansvar for å finne arbeider og han sørget for at de fikk utstyret de trengte for å produsere varer. Senere hentet forleggeren varene og solgte de selv på markedet. Årsaken til industrialiseringen var SpinningJenny, en mekanisk spinnemaskin som ble introdusert i midt i 1760-årene. Maskinen krevde at en sveivde for hånd, med andre ord, det lønnet seg ikke å bruke den som en fabrikk maskin. Senere koblet man spinning Jenny til et hjul drevet av vannkraft, slik at mange kunne spinne på en gang, da ble det først lønnsomt å flytte produksjonen til fabrikker. Det negative med disse maskinene som ble drevet av vannkraft var at de måtte være det elver og bekker var, og det kunne være langt unne innbyggerne i en by. Det kom senere en enda bedre idé å drive SpinningJenny ved hjelp av dampmaskinen som ble oppfunnet i 1780, men først på 1800-tallet kom dampdrevne spinnemaskiner. Arbeiderne som jobbet i disse spinne fabrikkene måtte komme til fabrikken til samme tid hver dag. En bondekone som nå jobbet ved en slik fabrikk var ikke lenger bondekone, men en arbeider som levde av sin egen lønn. Arbeiderne måtte jobbe jevnt hele året enten den var mye å gjøre hjemme på gården eller ikke. Bakgrunnen for at den industrielle revolusjonen inntredde er grunnet jordbruket, nemlig fordi jordbruket kunne levere nok mat til de som arbeidet i fabrikkene. På slutten av 1600-tallet var det 80% av befolkningen i Storbritannia som produserte sin egen mat, men på begynnelsen av 1700-tallet kun 60 %.

2.3.2 Sentrale ideer
__2.3.2.1 Sentrale ideer__ //De sentrale ideene// (spinne-, veve- og dampmaskinen), begynte i England som på kort tid ble omdannet fra et jordbruksland til en industristat. //De sentrale ideene// omfatter altså en helt ny tenkemåte, hvor tanken på at muskelkraft skulle vike for maskinell kraft stod sentralt. Håndverk og hjemmeindustri ble avløst av masseproduksjon i fabrikker, og naturalhusholdning måtte vike for pengehusholdning. De første ideene som bidro til en revolusjonær industrialisering omfattet produksjonen av tråd og tøy (tekstilindustrien). Omkring midten av 1700-tallet ble det utviklet nytt utstyr til å spinne tråd og veve stoff og tøy blant annet til klær og seilstoff. De nye redskapene ble tatt i bruk med stor iver og samtidig ble produksjonen flyttet og samlet i særskilte hus som ble kalt for fabrikker.

//2.3.2.1.2 Spinning Jenny// Spinning Jenny er den mest kjente av de nye innretningene fra denne tiden. Det revolusjonerende ved maskinen var at den var mekanisk og kunne spinne mange tråder samtidig. Maskinen ble først produsert i 1760-årene, og besto da av en treramme med en rekke trådsneller og en stor sveiv (maskinen ble drevet for hånd)

//2.3.2.1.3 Dampmaskinen// En dampmaskin er en slags motor som blir drevet av damp under trykk. Det er mulig å utnytte kraften i dette fordi vannet utvider seg når det blir varmet opp, før det kondenserer og blir til damp. Prinsippet bak en dampmaskin er at et stempel blir drevet frem og tilbake av at vannet utvider seg, for siden å bli mindre igjen. Stempelet blir med andre ord dyttet frem og tilbake av trykket, som varierer i styrke. Allerede rundt år 100 oppdaget man energien som lå i damp. Men det var først under den industrielle revolusjon at man virkelig begynte å utnytte kraften på en effektiv måte. Dampmaskinen var en av de første maskinene som gjorde at arbeiderne ikke lenger trengte å basere seg bare på håndkraft. I 1769 tok James Watt patent på den dampmaskinen som senere er blitt mest kjent. Watt forbedret senere sin egen oppfinnelse, slik at dampmaskinen også kunne brukes i stedet for vannhjul. Dette gjorde at den industrielle utviklingen kunne gå enda raskere i England, fordi de ikke lengre var hindret av landskapet når det gjaldt å utvinne energi fra vann. Dampmaskinen ble brukt i mange forksjellige industrier, blant annet kullutvinning, tekstilindustrien og transport. Dampmaskinen gjorde ting enklere og langt mer effektivt, og man kan på en måte si at den var med på å legge grunnlaget for den industrielle revolusjon. Med dampmaskinen kunne varer fraktes raskere, fordi man etter hvert utviklet dampbåter og damplokomotiver.

// 2.3.2.1.3 Forelagsvirksomheten og motivasjonen bak den nye industrien // Tidlig på 1700-tallet, før den moderne industrielle revolusjon, var produksjonen av garn og stoffer ofte organisert i såkalte forelagsvirksomheter som baserte seg på håndverk utført av separate håndverkere. En forelegger, som man kan se på som en handelsmann som ofte stilte med både råvarer og verktøy, engasjerte en gruppe håndverkere som spesialiserte seg på forskjellige områder innen for produksjonsprosessen. Foreleggeren samlet sammen og solgte de ferdige produktene på markedet.

Det var de tidligere foreleggerne som startet å etablere de tidlige industrielle foretakene, de første fabrikkene. Motivasjonen bak denne nye produksjonsformen var økt effektivitet for å øke lønnsomhet, og kanskje kontrollen? Det er ikke vanskelige tenke seg at det var lettere å kontrollere produkter, og mulighetene for å utvikle standardiserte produkter med høyere kvalitet ble dermed betraktelig større.

__2.4.2.1 Starten på og utviklingen av den industrielle revolusjonen__
Den industrielle revolusjonen er kanskje den mest betydningsfulle hendelsen i menneskenes historie. Den kan ikke knyttes til noe spesielt årstall, men er en samlebetegnelse på en utviklingsprosess som utvikles over flere hundreår.

//2.4.2.1.2 Videre industrialisering av tekstilproduksjon//
Det var i hovedsak tekstilproduksjonen som først ble industrialisert. Man tok først i bruk en forlagsvirksomhet, hvor en «forlegger» sørget for råvarene og betalte folk for å spinne garn. De ferdige varene ble hentet og solgt på markedet. Forlagsvirksomheten la grunnlaget for fabrikkene og industribedrifter, hvor man tok i bruk nytt teknologisk utstyr (Spinning Jenny) som effektiviserte produksjonen betraktelig. Dette var nødvendig for å dekke behov og etterspørsel bla etter bomull.

//2.4.2.1.3 Dampmaskinen og kull – viktige faktorer i den videre industrialiseringen//
De første veve- og spinnemaskinene i tekstilindustrien ble drevet av håndkraft. Industrialiseringen ble videre utviklet ved at man tok i bruk hjul og vannkraft. Dampmaskinen var en spesielt viktig faktor i den videre industrialiseringen. Den eldre versjonen av dampmaskinen, som hovedsakelig ble brukt for å pumpe ut vann av kullgruver, ble videreutviklet og tatt i bruk i tekstilfabrikker på slutten av 1700-tallet. Disse dampmaskinene var ikke egentlig kraftigere enn vannhjul, men gav sikrere og jevnere kraft, uavhengig av årstider og vær. Dampmaskinen gav også den fordelen at man ikke var avhengig av å bygge fabrikkene nær en elv, men kunne flytte seg etter etterspørsel og andre nødvendige varer. Dampmaskinen ble dessuten drevet av kull, noe Storbritannia hadde god tilgang til. Tilgangen på kull ble en sentral faktor i spredningen av industrialiseringen i Storbritannia, og det var en avgjørende vending da man i 1780 lærte å framstille jern av koks (steinkull), fordi jern var nødvendig i en effektiv produksjon. Når man vevde eller spant på 1700-tallet, var det kun ved hjelp av håndkraft. Etter hvert benyttet man seg av vannkraft, men på 1800-tallet ble en helt ny oppfinnelse tatt i bruk. Dampmaskinen fikk sitt inntog og økte effektiviteten kraftig. Først ble dampmaskinen brukt for å trekke ut vann av kullgruver, og maskinene gikk på kull, som det naturligvis var god tilgang på ved kullgruver. Dampmaskinen ble videreutviklet av en mann som het James Watt, han gjorde dem mer effektive og mye kraftigere. Dampmaskinen var mye bedre i forhold til vannkraft, fordi den ikke var avhengig av årstid og værforhold, og plasseringen kunne være forbeholdt de aktuelle stedene istedenfor ved elver. Fordi det ble vanskeligere å skaffe kull, oppstod det problemer rundt jernproduksjonen. Jern ble utvunnet ved oppvarming av jernmalm, og kull var viktig i denne prosessen. Men da man oppdaget at jern kunne utvinnes av koks, som var fremstilt av steinkull, ble det igjen mulig å øke produksjonen. Det var store forekomster av kull i Midt-Storbritannia og brenselet var en viktig faktor for at maskinindustrien blomstret og ble benyttet både som oppvarming, som brensel i dampmaskiner og ved fremstillingen av jern.

//2.4.2.1.4 Transportrevolusjon og videre industrialisering//
Etterhvert som landbruk og industri ble spesialisert og utviklet, ble det større forskjeller mellom næringer og landområder. Produkter måtte nå fraktes over større avstander, noe som igjen førte til en transportrevolusjon som i hovedsak ble drevet av dampmaskiner.. Båten var lenge det beste transportmiddelet, og det ble bygget ut 2000 km med kanaler. I 1800 fikk man skinnegående vogner, noe som betraktelig effektiviserte transporten på land. Transportrevolusjonen førte igjen til en videre utvikling ved produksjon av skinner o.l, og gav arbeidsplasser til flere tusen.

//2.4.2.1.5 Koblingen mellom alle alle faktorer//
Selv om nye maskiner som «Spinning Jenny» og dampmaskinen var viktige for industriutviklingen, var de ikke egentlig så spesielle i seg selv. Disse maskinene var et resultat av teknologi som ble tatt i bruk i nye og effektive sammenhenger, og det var koblingen mellom alle de over nevnte faktorene; jordbruksutviklingen, utviklingen i tekstilproduksjon, fabrikker, skipsfart, dampmaskinen, arbeidskraft, kull, jern og teknologi, som skapte industrialiseringen og sørget for den videre utviklingen.

//2.4.2.1.6 Utviklingen i jordbruket// Grunnen til at industriutviklingen kunne skje, var at jordbruket produserte nok mat for arbeidere i de nye fabrikkene, sjåfører og sjøfolk. I middelalderen produserte ca 90 % av befolkningen i Europa sin egen mat. I Storbritannia på slutten av 1600-tallet hadde dette sunket til 80 prosent av en befolkning på 5 millioner. På 1700-tallet sank det videre ned til 60%, og ca hundre år senere hadde befolkningen økt til 18 millioner og da var det kun 20% som arbeidet i jordbruket. På 1600-tallet lagde 4 millioner mennesker mat til 5 millioner, men midt på 1800-tallet klarte 4 millioner å lage mat til atten millioner folk. Endringene i jordbruket gjennom hundre og femti år, med mye mer matimport og effektivisering, var store, og sammen med økende varehandel så var dette en nødvendighet for industrialiseringen. På 1600-tallet ble store jordeiendommer på de britiske øyer eid av godseiere. Eiendommene ble drevet av profesjonelle jordbruksarbeidere. Videre på 1600-tallet ble det nydyrking, avkastningen økte, og hver arbeider lagde og produserte mer. Det ble også drevet avl på husdyr, der godseierne tidligere hadde avlet hester og hunder til konkurranser og veddeløp. Den erfaringen de hadde fra denne avlingen, videreførte de til husdyr som kyr og griser. Ved denne avlen kunne godseierne få frem fyldigere okser oggriser, som betydde mer mat Det ble etterhvert også dyrket nye vekster som poteter, turnips, kløver og mais. Maisen og potetene kom fra Amerika. Disse nye vekstene ga bedre avkastning i forhold til arealet, i tillegg til at man kunne veksle mellom å dyrke dem på den samme jorda. Større variasjon i jordbruket gjorde detmulig å øke den totale avkastningen av jorda. Det ble også gjort jordutskiftninger. Som vil si at jordteiger og åkerlapper ble slått sammen, og at jordeiere og andre bønder byttet jordstykker seg imellom for å få noe større og mer sammenhengende jordeiendommer, som krevde mindre arbeid.

=
//2.4.2.1.7. Økning av folketall – mat og hygiene// En viktig faktor ved den industrielle revolusjonen var befolkningsveksten. Både før, og under den industrielle revolusjonen steg folketallet. Det var flere årsaker til dette. Det skyldtest både bedre hygiene, færre pester og epidemier på grunn av større fokus på helse, og økt gjennomsnittsalder som kom av mer mat, og større variasjon i maten. Noen av følgene av befolkningsveksten var mer arbeidskraft, ettersom folk levde lenger, og dermed kunne arbeide lenger, at folk hadde bedre helse førte til at de kunne jobbe lenger og hardere. =====

__2.5.2.1 Innhegningbevegelsen__:
Fra slutten av 1600 tallet og utover 1700 tallet stod godseierne bak en utvikling kalt The Enclosure Movement. Gikk ut på å lage større sammenhengende jordlapper egne for både beite og for jord dyrking. I stedet for at man høstet sine små jordstykker hver enkelt spredt rundt omkring, slo man de sammen og høstet, pløyet og sådde jorda under ett. Godseierne hadde makten i parlamentet, og gjennom lovgivning mellom 1750 og 1815 ble største parten av jorda i Storbritania gjerdet inn. Framvekst av en større, ikke jordbrukende befolkning ble slik sett mulig, små bøndene ble nødt til å gi opp driften og selge jorda si til de store jordeierne. De ble sånn sett nødt til å finne seg nytt arbeid i byen for eksempel.

//2.5.2.1.2 Utvikling og industrialisering av landbruket//
Den industrielle revolusjonen begynner i enkelte deler av Storbritannia tidlig på 1700-tallet. Modernisering og utvikling av jordbruket, blant annet gjennom «The Enclosure Movement», gjorde det mulig å produsere et overskudd av mat, slik at man kunne brødfø også en ikke-jordbrukende befolkning. Godseierne hadde også underlagt seg beitejord. På 1700-tallet valgte de å gjerde inne disse områdene og privatisere dem mer. De fordelte også jorden bøndene imellom slik at områdene kunne bli enda større. Jorden var ikke lenger privat eie men kontrollert av godseierne. Man innførte nye ploger. Det gjorde at færre kunne drive med jordbruk og de ble tvunget til å flytte til byene. De hadde makten i Parlamentet og fikk igjennom det som gikk i deres favør.Markedet for matvarer ble større, bøndene kunne dermed spesialisere seg innenfor ett felt, og dette fører til effektivisering og videre utvikling. Dermed åpnes det for industriutvikling. //2.5.2.1.3.// En viktig forutsetning for industrialiseringen av tekstilproduksjonen i Storbritannia var "oppdagelesen" av bomull og bomullstoy i andre land. Storbritannia hadde som kjent kolonier i store deler av verden og det ble importert sukker, kaffe, tobakk og ris. Storbritannia domminerte allerede nå på havet. Etterhvert uteover 1700-taller fikk Storbritannia kontroll over også India og Kina. Indisko bomullstøy ble fort veldig ettertraktet i Europa. Den store etterspørselen etter bomull er en av forklaringene på utviklingen og industrialiseringen i denne perioden. //__2.5.2.2 Viktige faktrorer iden videre industrialiseringen:__// Ny teknologi var viktig i denne perioden. De første produksjonene som ble industrialisert på midten av 1700-tallet, var tråd og tøy. Spinning Jenny var en av de viktigste maskinene som ble laget. Den kunne spinne tråd, mange på en gang. Dette sparte arbeidskraft og var meget effektivt. Maskinen var også utgangspunktet til større maskiner som ble laget senere - først ble de koblet til vannkraft, så dampkraft. Det ble bygget haller hvor de mekaniske vevestolene var, og var nå automatiske i forhold til det som hadde vært før. Den drevet av damp kunne spinne 1000 tråder om gangen, i motsetning til den aller første som hadde kapasitet til 16.
 * Ny teknologi**

Dapmaskinen fikk stor betydning for industrialiseringen. Utover 1800-taller kom det dampmaskiner på også båter og det ble også bygd jernbaner. Den første dampmaskinen kom i bruk i kullgruver for å pumpe ut vann. Siden maskinen gikk på kull så var det heller ikke spesielt å få tak i kull i en kullgruve. James Watt utviklet dampmaskinen videre, og det var nettopp disse som ble brukt i tekstislfrabrikkene. En annen viktig faktor var kull. Trekull ble for kostbart og Storbritannia begynnte å gå tom for trær. Derfor kom kullet. Dette ble en helt ny maskinindustri hvor kull ble brukt for å framstille jern, bensel for dampmaskiner og til å varme opp hus.

Forlagssystemet var veldig viktig. Det gikk ut på at en forlegger for en fabrikk, enten om det var for farging av garn, veving eller sying, skulle engasjere dem til å gjøre dette. Forleggerne sørget for at alt de trengte av maskiner og utstyr var der. Dette gjorde at alt kunne tilpasses hver enkelt arbeider. Metoden gikk litt på tvers av det man egentlig var vant med og de privilegerte så ned på denne nye gruppen med handelsmenn. De kunne komme inn og utkonkurrere de som allerede var der. Men ikke nok med det, dette var forløperen og et grunnlag til tanken om å danne fabrikker, der all arbeidskraft var samlet på et sted. Forlagssystemet var også grunnlaget for at bedriftene begynte å tenke ”rasjonalisering”, og at bedriftene skulle ha lite utgifter og høye inntekter. Når det så hadde blitt dannet fabrikker trengte de arbeidere. De måtte komme til faste tider og fabrikkene tok ikke hensyn til om arbeiderne var bønder til vanlig. Før hadde man klart å balansere det. Dermed var også dette en av grunnene til at antallet på de som livnærte seg av jordbruk sank betraktelig.
 * Forlagssystemet**

media type="custom" key="2788309"